Траєкторії інституціонального розвитку: досвід ліберальної трансформації в Україні та Білорусі
- Деталі
- Категорія: Економіка
- Останнє оновлення: Неділя, 01 вересня 2019, 23:42
- Опубліковано: Середа, 21 серпня 2019, 08:41
- Перегляди: 2290
Authors:
Ю. І. Пилипенко, доктор економічних наук, професор, orcid.org/0000-0002-4772-1492, Національний технічний університет „Дніпровська політехніка“, м. Дніпро, Україна, e-mail: Ця електронна адреса захищена від спам-ботів. вам потрібно увімкнути JavaScript, щоб побачити її.
Г. М. Пилипенко, доктор економічних наук, професор, orcid.org/0000-0003-2091-4320, Національний технічний університет „Дніпровська політехніка“, м. Дніпро, Україна, e-mail: Ця електронна адреса захищена від спам-ботів. вам потрібно увімкнути JavaScript, щоб побачити її.
Н. І. Литвиненко, доктор економічних наук, доцент, orcid.org/0000-0003-3797-8398, Національний технічний університет „Дніпровська політехніка“, м. Дніпро, Україна, e-mail: Ця електронна адреса захищена від спам-ботів. вам потрібно увімкнути JavaScript, щоб побачити її.
О. В. Трифонова, доктор економічних наук, доцент, orcid.org/0000-0003-2283-6258, Національний технічний університет „Дніпровська політехніка“, м. Дніпро, Україна, e-mail: Ця електронна адреса захищена від спам-ботів. вам потрібно увімкнути JavaScript, щоб побачити її.
Е. В. Прушківська, доктор економічних наук, професор, orcid.org/0000-0002-4227-8305, Запорізький національний технічний університет, м. Запоріжжя, Україна, e-mail: Ця електронна адреса захищена від спам-ботів. вам потрібно увімкнути JavaScript, щоб побачити її.
Abstract:
Мета. Розкриття специфіки дії механізму інституціональних змін у країнах постсоціалістичної трансформації, визначення впливу неформальних норм на траєкторії інституціонального розвитку України та Білорусі.
Методика. Теоретико-методологічним підґрунтям дослідження є теоретичний синтез неоінституціональної та традиційної версій концепції інституціональних змін, що відображає уявлення щодо спонтанності й навмисності вибору інститутів у залежності від економічних, політичних, соціокультурних умов розвитку національної економіки. Кількісна оцінка впливу культури на траєкторії інституціонального розвитку України та Білорусі здійснювалася за застосування методики Г.Хофстеда „Values Survey Module 2008“. Логіко-історичний метод був покладений в основу порівняння напрямів і результатів ліберальної трансформації в постсоціалістичних країнах.
Результати. Продемонстровано, що траєкторія інституціональних змін будь-якого суспільства визначається як спонтанними процесами, так і передбачає свідомий вибір шляху розвитку через конструювання принципово нових інститутів і/або їх запозичення з інших, більш передових систем. Показана обмеженість домінуючих уявлень про завершеність інституціональних реформ на певному історичному етапі встановленням стійких зв’язків між запозиченими інститутами та власним інституціональним середовищем. На основі аналізу досвіду ліберальної трансформації в Україні та Білорусі доведена можливість досягнення високого ступеня пристосованості нового інституту до існуючих неформальних норм при загальній неефективності траєкторії інституціонального розвитку. Окреслені напрями інституціональних змін в українському суспільстві.
Наукова новизна. Уперше для опису неформальних норм інституціонального середовища України та Білорусі, що характеризують ефект „залежності від попереднього розвитку“, застосована кількісна оцінка їх внутрішніх складових через ціннісні індикатори Г.Хофстеда. На основі отриманих даних встановлено ступінь неузгодженості формальних і неформальних інститутів трансформаційної економіки. Виявлено ефект блокування розвитку в українській економіці, що проявляє свою дію в постійному відтворенні ситуації, коли рівноважні, однак неефективні норми, самопідтримують своє існування в інституціональному середовищі країни і, тим самим, уповільнюють розвиток.
Практична значимість. Наукові уявлення про механізм інституціональних змін, запропоновані підходи до оцінки неформальних інститутів і визначення ступеня їх узгодженості із формальними правилами можуть виступати підґрунтям для більш ефективного управління процесом інституціональних змін.
References.
1. Markowski, R. (2017). Transformation experiences in Central and Eastern Europe. Retrieved from http://library.fes.de/pdf-files/id-moe/13169.pdf.
2. Dabrowski, M. (n.d.). Are economic and political freedoms interrelated? Retrieved from https://publications.hse.ru/mirror/pubs/share/direct/228353785.
3. Uberti, L.J. (2018). Corruption in Transition Economies: Socialist, Ottoman or Structural? Economic Systems, 42(4), 533-555.
4. Berki, M. (2014). Return to the road of capitalism: Recapitulating the post-socialist urban transition. Hungarian Geographical Bulletin, 3(63), 319-334.
5. Jackson, M. (2017). Rebuilding Walls: Market Transition and Social Mobility in the Post-Socialist Societies of Europe. Sociological Science, 4, 54-79.
6. Veblen, T. (2016). Theory of the idle class. Moscow: Lenand.
7. Demographic Yearbook of the Republic of Belarus: statistical compilation (2014). Minsk: National Statistical Committee of the Republic of Belarus.
8. Macroeconomic research. Economy of Ukraine, 1990-2016 (n.d.). Retrieved from http://be5.biz/makroekonomika/profile/ua.html.
9. Macroeconomic research. Economy of Belarus, 1990-2016 (n.d.). Retrieved from http://be5.biz/makroekonomika/profile/ua.html.
10. Pilipenko, H. M., & Litvinenko, N. I. (2015). Ukrainian Mentality in the Coordinates of the G. Hofstede Research Program. Ekonomichnyi Visnyk Natsionalnoho Hirnychoho Universytetu, 2, 14-22.
11. Pylypenko, H. (2017). Socio-cultural factors of economic development. Dnipro: NMU.
12. Ksenzova, V.E., Ksenzov, S.V., & Krizhanovskaya, E.V. (2015). Features of the Belarusian mentality. Ekonomichnyi Visnyk Natsionalnoho Hirnychoho Universytetu, 2, 22-31.
13. Hofstede, G., Minkov, M., & Vinken,H. Values Survey Module 2008 (VSM 08). Retrieved from http://www.geerthofstede.nl/research--vsm/vsm-08.aspx.