Процес видалення заліза для виробництва високочистого кварцу шляхом вилуговування та техніки магнітного поділу
- Деталі
- Категорія: Фізичні процеси
- Останнє оновлення: Середа, 03 лютого 2016, 23:05
- Опубліковано: Середа, 03 лютого 2016, 23:05
- Перегляди: 3608
Автори:
C. Буабделла, Університет Аннаба ім. Баджи Мухтара, м. Аннаба, Алжир
М. Бунуала, доктор технічних наук, Університет Аннаба ім. Баджи Мухтара, м. Аннаба, Алжир
A. Ідрес, доктор технічних наук, Університет Аннаба ім. Баджи Мухтара, м. Аннаба, Алжир
А. Шаіб, Університет Аннаба ім. Баджи Мухтара, м. Аннаба, Алжир
Реферат:
Мета. Попереднє дослідження піщаників Ель-Aouana (Алжир) з метою поліпшення їх якості для отримання кварцових пісків високої чистоти без домішок оксидів заліза у відповідності до прийнятих стандартів виробництва скла.
Методика. Піщаник родовища Ель-Aouana подрібнювали та просівали. Мінерал піддавали рентгенівській дифракції та хімічно аналізували за допомогою рентгенівської флуоресценції, атомно-абсорбційної спектрофотометрії. Матеріал (-250 + 125 мкм) вилуговували соляною кислотою. Проведено вивчення основних параметрів процесу вилуговування в різних діапазонах. Була використана магнітна сепарація з використанням сухого сепаратора високої магнітної інтенсивності.
Результати. Вилуговування дозволяє отримати зниження вмісту заліза у кварцовому піску, у той час як мокрий розсів видаляє лише частину цих забруднюючих мінералів (<125 мкм). Питання застосування магнітної сепарації потребує подальшого вивчення.
Наукова новизна. Оригінальністю цього дослідження є застосування процесу вилуговування соляною кислотою. Для з'ясування основних експериментальних умов були проведені різні попередні експерименти.
Практична значимість. Результати підтверджують, що метод вилуговування задовольняє технічні вимоги виробництва скла. Проте збагачення піщанику магнітною сепарацією може бути практичним і простим за мінімальних витратах, але не є ефективним для видалення домішок.
Список літератури / References:
1. Asmatulu, R. (2002), “Enhancement of the dewetability characteristics of fine silica particles”, Eng. Env. Sci, no.26, pp. 513−519.
2. Banza, A.N., Quindt, J. and Gock, E. (2006), “Improvement of the quartz sand processing at Hohenbocka”, Institute of Mineral Processing, no.79, pp. 76−82.
3. Ibrahim, S.S. Selim, A.Q. and Hagrass, A.A. (2013), “Gravity Separation of Silica Sands for Value Addition”, Particulate Science and Technology, no. 31, pp. 590–595.
4. Deniz, A.F., Abakay, T.H. and Bozkurt, V. (2011), “Removal of impurities from tailing (quartz) obtained from bitlis kyanite ore by flotation method”, International Journal of Applied Science and Technology, no.1, pp. 74−81.
5. Hacifazlioglu, H. (2014), “Enrichment of silica sand ore by cyclojet flotation cell”, Separation Science and Technology, no. 49, pp. 1623−1632.
6. Zhang, Z. Li, J. Li, X. Huang, H. Zhou, L. and Xiong ,T. (2012), “High efficiency iron removal from quartz sand using phosphoric acid”, International Journal of Mineral Processing, no.114, pp. 30−34.
7. Styriakova, I., Mockovciakova, A., Styriak, I., Kraus, I., Uhlik, P., Madejova, J. and Orolinova, Z. (2012), “Bioleaching of clays and iron oxide coatings from quartz sands”, Applied Clay Science, no. 61, pp. 1−7.
8. Al-Maghrabi, M.N.H. (2004), “Improvement of low-grade silica sand deposits in Jeddah area”, Engineering Science, no. 15, pp. 113−128.
9. Tuncuk, A. and Akcil, A. (2014), “Removal of iron from quartz ore using different acids: a laboratory-scale reactor study”, Mineral Processing & Extractive Metall. Rev, no.35, pp. 217−228.
10. Kheloufi, A., Fathi, M., Rahab, H., Kefaifi, A. Keffous, A. and Medjahed, S.A. (2013), “Characterization and quartz enrichment of the Hoggar deposit intended for the electrometallurgy”, Chemical Engineering Transactions, no.32, pp. 889−894.
11. Sundararajan, M. Ramaswamy, S. and Raghavan, P. (2009), “Evaluation for the beneficiability of white silica sands from the overburden of lignite mine situated in rajpardi district of Gujarat”, Journal of Minerals & Materials Characterization & Engineering, no. 9, pp. 701−713.
![]() ![]() |
|
![]() ![]() ![]() |
![]() |