Геолого-геоморфологічна оцінка ярово-балочних урболандшафтів з геоекологічних позицій
Рейтинг користувача: ![](/media/system/images/rating_star_blank.png)
![](/media/system/images/rating_star_blank.png)
![](/media/system/images/rating_star_blank.png)
![](/media/system/images/rating_star_blank.png)
/ 0
- Деталі
-
Категорія: Геологічні науки
-
Останнє оновлення: Середа, 25 грудня 2013, 10:57
-
Опубліковано: Середа, 19 грудня 2012, 10:19
-
Перегляди: 5138
Автори:
I.М. Сенющенкова, доктор технічних наук, доцент, ФГБОУ ВПО «Московський державний будівельний університет», професор, м. Москва, Росія
О.Д. Потапов, доктор технічних наук, професор, ФГБОУ ВПО «Московський державний будівельний університет», професор, м. Москва, Росія
Реферат:
Мета. Геолого-геоморфологічна оцінка ярово-балочних територій великих міст Росії: Брянська, Смоленська, Нижнього Новгорода, Самари, Волгограда.
Методика. Методика дослідження заснована на аналізі архівних даних і результатах натурних досліджень.Вибір зазначених міст як об’єктів вивчення обумовлений близькими географічно-кліматичними особливостями, близькими параметрами гідросферних показників, розвиненістю в основі, передусім, комплексів осадових порід і схожим складом та генезисом покривних четвертинних відкладень. Міста мають близькі показники за чисельністю населення, площею, розвиненістю промисловості, що було необхідно для порівняльної загальної оцінки техногенного впливу на активізацію ярової ерозії та її змін в умовах сформованих урболандшафтів.
Результати. Показано основні особливості геологічної будови, літолого-петрографічного складу основних геологічних товщ гірських порід, що складають основи урболандшафтів цих міст. Наведено короткі відомості щодо гідрогеологічної та гідрологічної обстановки ярово-балочних територій вивчених міст. Розглянуто загальні геоморфологічні особливості елементів вивчених ярів і балок на даних територіях. В узагальнюючому вигляді у статті наведено порівняльний опис геолого-геоморфологічної будови ярово-балочних територій та показано, що формування та активізація ярової ерозії, в істотній мірі, визначається комплексом факторів, що реалізуються в конкретній географо-кліматичній обстановці. Комплекс факторів, що впливають на розвиток ярово-балочної мережі та її трансформацію в умовах урболандшафтів, має типовий геоекологічний характер. У статті наведено результати виконаного аналізу особливостей геоекологічної обстановки в містах, що різним чином взаємодіють з ярово-балочними територіями.
Наукова новизна. Наукова новизна полягає у встановленні загальних геоекологічних передумов для формування урболандшафтів на складному рельєфі.
Практична значимість. Практичною значимістю є те, що на основі гео-геоморфологічної оцінки території розробляються варіанти містобудівного освоєння міських ярів і балок.
Список літератури / References:
1. Сенющенкова И.М. Теория формирования и методы развития урболандшафтов на овражно-балочном рельефе (для строительства): автореф. дис. на соискание ученой степени докт. технич. наук / Сенющенкова Ирина Михайловна – М., 2011 – 387 с.
Senyushchenkova, I.M. (2011), “Theory of formation and methods of development of urban landscapes of ravine and gully relief (for purposes of construction)”. Abstract of Dr. Sci. (Tech.) dissertation, Moscow, Russia.
2. Рожков А.Г. Борьба с оврагами / А.Г. Рожков– М.: Колос, 1981. – 215с.
Rozhkov, A.G. (1981), Borba s ovragami [Ravines Control], Kolos, Moscow, Russia, 387 p.
3. География овражной эрозии / Под ред. Е.Ф. Зо-риной – М.: Изд-во МГУ, 2006. – 324с.
Zorina Ye.F., (2006), Geografiya ovrazhnoy erozii [Geography of Gully Erosion], State University Press, Moscow, Russia.
4. Лобанов Г.В. Анализ оползневой опасности склонов территорий г.Брянск: автореф. дис. на соискание ученой степени канд. геологич. наук / Лобанов Г.В. – Калуга, 2003. – 159 с.
Lobanov, G.V. (2003), “Analysis of landslide hazard in slope areas near Bryansk”, Abstract of Cand. Sci. (Geol.) dissertation, Kaluga, Russia, 159 р.
5. Погуляев Д.И. Геология и полезные ископаемые Смоленской области / Д.И. Погуляев – Смоленск: Смоленское кн. Изд-во, 1955. – Т.1. – 248с.
Pogulyaev, D.I. (1955), Geologiya i poleznye iscopayemye Smolenskoy oblasti [Geology and Mineral Resources of the Smolensk Region], Smolenskoye Knizhnoye Izdatelstvo, Smolensk, Russia, Vol.1.
6. Казнов С.Д. Освоение городских оврагов и склонов / С.Д. Казнов – М.: Моск. гос. акад. приборостроения и информатики, 1995 – 141с.
Kaznov, S.D. (1995), Osvoeniye gorodskikh ovragov i sklonov [Development of Urban Gullies and Slopes], Mosk. State. Acad. of Instrument Engineering and Informatics, Moscow, Russia.
7. Казнов С.С. Геоэкологическое обеспечение безопасного освоения городских овражно-балочных территорий: автореф. дис. на соискание ученой степени канд. технич. наук / С.С. Казнов – Н.Новгород, 2004. – 248с.
Kaznov, S.S. (2004), “Geoecological protection of development of urban areas in gullies and ravines”, Abstract of Cand. Sci. (Tech.) dissertation, Nizhni Novgorod, Russia, 248 p.
8. Анисимова О.Л. Системный подход к изучению овражно-балочной сети г. Волгоград: автореф. дис. на соискание ученой степени канд. геологич. наук / Анисимова О.Л. – Волгоград, 2004–177с.
Anisimovа, O.L. (2004), “Systematic approach to the study of gullies near Volgograd”, Abstract of Cand. Sci. (Tech.) dissertation, Volgograd, Russia, 177 р.
9. Ревина А.В. Развитие и распространение современных экзогенных процессов на территории Приволгоградского региона. / Ревина А.В. //В сб.: Природные условия и ресурсы Нижнего Поволжья. Межвузовский сборник научных трудов. – Волгоград.: Волгоградский пединститут, 1981. – С.80–87.
Revina, A.V. (1981), “Development and spread of modern exogenous processes in the Volgograd region”, Prirodnye usloviya i resursy Nizhnego Povolzhya. Interuniversity collection of scientific papers, issued by Volgograd Pedagogical Institute, рp. 80–87.